home

=Barokk=

Barokken ble enevoldskongenes stil, den ble tatt opp av adelen og de velstående borgerne, og etter år 1700 slo den igjennom i vår norske, nasjonale kunst, bla i bondekunst, rosemaling og treskurd. Men i lengden ble det de fyrstelige hoffene som var toneangivende, først og fremst ved hoffet i Versailles.
 * Barokken**, er en periode i europeisk kunsthistorie som følger etter renessansen, med manierismen som en overgangsfase. Man regner med at barokken i Europa varer fra 1550 til 1700, mens den i Norden opptrer noe senere - i tidsrommet 1650 - 1750. I engelsk kunst- og arkitekturhistorie regnes barokken som en del av renessansen fordi også den bygger på klassiske forbilder.

Utbredelse
Barokken oppsto i Italia, hvor det kunstneriske tyngdepunkt flyttet fra Firenze til Roma. Den falt i tid sammen med motreformasjonen og hadde et uttrykk som passet eneveldet og den katolske pavemakten. Den katolske kirken og pavemakten var i sterk vekst og hadde store bygge- og utsmykkingsoppgaver som trakk til seg kunstnere fra hele Italia og fra Frankrike. Herfra utviklet barokken seg og spredte seg videre utover i Europa. Den fulgte katolisismens utbredelse i de nye, spanske, oversjøiske besittelsene i det sydvestlige Amerika, Mellom- og Sydamerika. =Stor forskjell og endringer= I barokken var det stor forskjell på fattige og rike. Bare de rike som fikk høre mesterverkene til de kjente komponistene. Barokken var eneveldet stilart, og for barokkens mennesker var samfunnet stabilt. Stabilt i den betydning at alle hadde sin plass i samfunnet, gud på topp med de rike under og på bunn de fattigste, man hadde alltid oversikt over hvor man befant seg. Samfunnet var preget av store klasseskiller. I barokken hendte det store samfunnsmessige forandringer, spesielt når det gjaldt religion. Reformasjonen førte til dannelse av protestantiske kirker og reduserte pavens innflytelse. Barokken førte også med seg store endringer i arkitekturen.Arkitektene søker også det overdådige, men samtidig en helhet. Det var ikke uvandlig å planlegge hele kvartaler sammen slik at man skulle oppnå en total effekt av arkitekturen. Dette kan man se tydelige eksempler på i gamle europeiske storbyer, slik som foreksempel Bordeaux i Frankriket. I planleggingen av nye store prosjekter og byggverk dannet Fyrsteslottet utgangspunktet for byplanleggingen etter barokktidens ideal. Et godt eksempel er Versailles, hvor byen, slottet og parken danner en viss komposisjon.

Kilder: [] []